Prosjektoppgave+-+Struktur

//På denne siden har jeg skissert en foreløpig struktur vi kan skrive etter. Denne strukturen kan vi endre hvis vi finner det mer hensiktsmessig for oppgaven.// =Innledning= Digitaliseringen av samfunnet krever stadig mer av kompetanse for å kunne utføre hverdagslige gjøremål som å betale regninger, sjekke saldo, tegne forsikringer og velge strømlevrandør. Min spreke betemor på 93 år lurer forsatt på hva dette internettet er, og har ettehvert måtte overlate hverdagslige gjøremål til oss fordi hun selv står på sidelinjen i digitaliseringsprosessen av samfunnet. Det digitale samfunnet har utvidet utover det å effektivisere hverdagslige arbeidsprosesser, til å bli et møtested for sosial samhandling. Konsekvensen av å ikke være en deltager i den digitale utvikilingen kan føre til avmakt, isolering og redusert livskvalitet. Digital kompetanse kan etterhvert blitt en livsnødvendighet i vestlige samfunn for å leve fullverdige liv. Denne prosjektoppgaven setter søkelyset på digital kompetanse. Vi ønsker å se belyse følgende spørsmål:

=﻿Problemstillinger= Hva legger Rheingold i begrepet "Social media literacy"? Hvordan sammenheng er det mellom Rheingold sitt begrep "Social media literacy" og begrepet digital kompetanse? Hvordan opplever vi vår egen kompetanse knyttet til "Social media literacy"? Hvordan kan vi utvikle egen kompetanse knyttet til "Social media literacy"?

=Avgrensing og metode= For å løse oppgaven baserer vi oss på et litteraturstudie. Gjennom å sammenfatte og drøfte andre aktørers forskning og syn på tematikken, ønsker vi å danne et nyansert bilde av terminologiene digital kompetanse og social media literacy. Oppgaven er avgrenset til kun bruken av åpne kilder på internett, hvor kildehenvisninger vil fremkomme gjennom lenker i teksten. Denne metodikken utfordrer oss å utvise digital kompetanse gjennom å finne fra til relevant og pålitelig informasjon.

=﻿Teori=

Hva er //social media literacy//?
Sosiale medierer medier som ved hjelp av Internett eller webbasert teknologi, åpner for interaksjon mellom to eller flere mennesker. Eksempler på sosiale medier er nettsider som Facebook, Twitter, LinkedIn, ResearchGate, Youtube, MySpace, wikier, blogging, vlogging, crowdsourcing osv. [|Howard Rheingold] har kalt kompetansen som er nødvendig for å mestre disse sosiale mediene for //social media literacy//. Den digitale utvilkingen de siste 20 årene har gjort at 2 miliarder menneker har datamaskiner, og nesten 4 miliarder har mobiltelefon. Dette betyr at teknologi og tilgang til internett og sosiale medier ikkelenger er begrenset av teknologisk tilgang. I dag ligger utfordingen i hvilken kompetanse en person har til å bruke denne teknologien til noe positiv og hensiktsmessig i sine liv. I følge Rheingold antar vi i for stor grad at personer, etter som de eier teknologien, også mestrer bruken. Så er ikke tilfellet, derfor mener Rheingold at vi trenger større forkus bruken (know how) sosiale medier - det han kaller social media literacy.

Rheingold fokuserer på fem hovedkomponenter for social media literacies. Disse komponentene må ikke ses insolert, men som komponenter som henger sammen. Målet er ikke å mestre en komponent, men skape en slags digital kultur hvor alle faktorene fungerer i et samspill.
 * 1) **Oppmerksomhet** (attention): Oppmerksomhet er hovedkomponenten som binder alle fem sammen. Oppmerksomhet handler om individets evne til å bevisst bruke sin oppmerksomhet. Man skiller mellom rettet oppmerksomhet (focused attention) og multitasking. Begge oppmerksomhetsformer er viktig evner i menneskets utvikling og læring. Noen ganger trenger man å multitaske for å holde oppmerksomheten på helheten, som når man kjører bil eller lager mat og passer unger på samme tid. Andre ganger har man behov for å stenge ut alt støy og fokusere på en oppgave, som når man skal skrive en prosjektoppgave om social media literacy. Internett og sosiale medier kan utfordre vår evne til å oppretholde rettet oppmerksomhet mot en oppgave, da vi til stadighet kan bli avbrutt av andres ønske om oppmerksomhet. Bruken av internett og sosiale medier fører ofte til multitasking, fordi avbrytelser ifm nye mails, twitter medling, annonser osv dukker opp i vårt synsfelt og utfordrer vår oppmerksomhet. Rheingolds poenge er i hvor stor grad vi er bevisst det som skjer, og bruker vår oppmerksomhet hensiktsmessig i forhold til våre mål eller det vi har satt oss fore å gjøre.
 * 2) **Deltagelse (**Participation) 1.5 miliarder mennesker bruker internett. Teknologien som fins i dag gir oss store muligheter til sosial deltakelse. De digitalt innfødte, den generasjonen som vokser opp nå, har tilgang til enorme mengder informasjon og muligheten til å publisere sine egne meninger gjenom eks blogger, wikis, youtube osv. Men dette betyr ikke at alle former for deltakelse er hensiktsmessig for alle deltakere eller samfunnet de opererer i, men gjennom utdannet bruk kan denne muligheten være med på aktivt å påvirke og forme det samfunnet vi lever i. Kompetanse om deltakelse vil si å vite hvordan en kommmuniserer med andre på en produktiv måte.
 * 3) **Samarbeid (**Collaboration). Ved å benytte seg av teknologien og teknikkene oppmerksomhet og deltakelse gir det mennesker mulighet til å arbeide sammen på en måte som tidligere ville vært for vanskelig og altfor dyrt å gjøre før vi fikk sosiale medier. Å gjøre ting sammen gir mer makt. Da Stormberg laserte, kun gjennom sosiale medier, at hele [|dagsomsetning skulle gå til Haiti], resulterte det i doblet omsetning! Summen av en god sak, et godt produkt og ingen kostnader for å nå ut til folket, ga en stor sum til et meget godt formål. I den siste tiden har vi også vært vitne til hvordan sosiale medier har spilt en avgjørende rolle i opprøret om regimet i Egypt.
 * 4) **Nettverksforståelse** (Network awareness) I industri- og informasjonssamfunnet var våre muligheter for jobbe i store nettverk begrenset. Organiseringen av aktiviter foregikk i stor grad som hierarkier. I dag har internett utvidet enormt antallet og variasjonen i menneskene vi kan omgås med i forhold til tidligere. Det gir oss muligheter til å kontakte mennesker på andre siden av jorda, men det skaper også et bohov for å kontrollere og bestemme hvem en ønker å slippe inn i sin "attention sphere".
 * 5) **Kildekritikk** (Critical consuption) Kildekritikk er kompetansen er å finne ut hva og hvem en kan stole på internett. Det er ingen garanti at det en finner på nett er fakta og en må kritisk vurdere den informasjonen som presenteres. Vi må vite hvordan vi søker og vi må vurdere det vi finner med tanke på om det er riktig. Kildekritikken tar oss tilbake til oppmerksomhet som i en sirkel. Hvordan vi skal takle all den overveldende informasjonene vi mottar på nettet tar oss tilbake til hva er det vi ønsker å bruke vår oppmerksomhet. I følge Rheingold må en lære seg å være forsiktig med hvor oppmerksomheten benyttes på nett dersom en skal bli en kritisk bruker av digitale media. Bruk av sosiale medier krever kunnskap om hvem du henvender deg til og hvordan din deltakelse blir mottatt. Det viktigste ifølge Rheingold er å være i stand til å sette alle disse kompontene sammen i sin deltakelse i den digitale kulturen.

Teknikken og kompetansen mht. sosiale medier vil være med på å forme de kognitive, sosiale og kulturelle omgivelsene i fremtiden.

Hva er //digital literacy//?
Digital kompetanse (digital literacy) er i stor grad definert som den kunnskap, ferdigheter og holdninger man trenger for å benytte digitale medier for å tilegne seg kunnskap ([|Wikipedia]). På tross av at det finnes andre begreper som overlapper inn i begepet digital kompetanse, som for eksempel computer literacy, IKT kompetanse og e-literacy, så synes det å være stor grad av likheter i kildene som benytter begrepet. Opphavet til denne oppgavens forståelse av begrepet digital kompetanse kan [|spores]til Paul Glister,som publiserte boken "Digital Literacy" i 1997. [|Gilberts]utgangspunkt er hvordan digital teknologi kan bidra positivt til vårt samfunn, forbeholdt at vi erverer oss den kunnskapen, de ferdighetene og holdningen som trengs for å lokalisere, evaluere og integrere informasjon fra flere kilder i digitale nettverk, og samhandle med andre personer gjennom e-mail og chat. Gilberts definisjon ble adoptert av blant annet UNESCO i 2003. I Utdannings- og Forskningsdepartementets [|Program for Digital Kompetanse]defineres digital kompetanse som den kompetansen som bygger bro mellom ferdigheter som å lese, skrive og regne, og den kompetansen som kreves for å ta i bruk nye digitale verktøy og medier på en kreativ og kritisk måte. Denne definisjonen må sies å være nok så generell, og beskriver i liten grad hvilken kompetanse (kunnskap, ferdigheter og holdninger) det er som trengs for å benytte digitale verktøy på en kreativ og kritisk måte. En mer utdypende definisjoner finner vi hos Rolf K. Baltzersen (2009),som deler begrepet digital kompetanse inn i seks komponenter: Grunnleggende digitale ferdigheter, digital navigering, vurdering, bearbeiding, og samarbeidskompetanse, og digital dannelse. Grunnleggende digitale ferdigheter henviser til det å forstå og bruke egne programvarer. Digital navigering, vurdering og bearbeidingskompetanse vil si evnen til å søke frem til relevant informasjon, vurderer kildens troverdighet og evne å benytte og videreutvikle alle rede eksisterende informasjon på nettet. Digital samarbeidsevne og dannelse peker mot en persons relasjonelle egenskaper i digital kommunikasjon. Dette inkluderer holdninger og forståelse av samspillsregler for å kunne delta i sosiale "rom" på en hensiktsmessig måte. Professor Bawden konkluderer i sin [|artikkel]at blant forfattere på digital kompetanse, så kan hovedtrekkene i en definisjon oppsummeres i følgende punkter:
 * 1) **Grunnleggende IKT kompetanse**: På samme måte som lesekyndighet er nødvendig i en verden hvor kunnskap overføres med skriftspråk, så er basale kunnskaper knyttet til bruken av digitale teknologier en nødvedighet for å få tilgang til den digitale verdenen. Tilgang til tekologien og kunnskap til å bruke programvaren er en grunnleggende forutsetning som man etterhvert har tatt for gitt at alle har.
 * 2) **Informasjonskompetanse** er en grunnleggende forståelse av informasjonsflyten i den digitale verden. Tidlligere fulgte publiseringen en velorganisert rekkefølge fra forskning til manus, til publisering gjennom magasin og bøker til biblioteker og bokhandlere. I den digitale verden foregår informasjonsflyten mindre strukturert fordi alle har direkte tilgang til å publisere. Dette har vært svært synlig i opprøret mot Mubarak i Egypt hvor informasjonen i stor grad har kommet direkte fra demonstrantene gjennom sosiale medier, fremfor journalister og tv-reportere i store mediehus.
 * 3) **Hovedkompetanser** er en sekkebetegnelse for ferdigheter knyttet til å lese, skape, publisere, søke og evaluere digital informasjon.
 * 4) **Holdninger** som trengs for å omfavne og nyttegjøre seg av de endringer som følger med den digitalteknologiske utvikling. I det digitale samfunnet må det være like selvsagt å kunne finne frem til relevant kunnskap på internett, som det er å finne frem til riktig bok i et bibliotek. Disse holdningene knytter seg til en forståelse av utviklingen som skjer, se mulighetene, og en vilje til å erverve seg de ferdighetene som trengs for å utnytte digital teknologi hensiktsmessig.

//﻿Hvordan forholder begrepene til hverandre?//
Det kan synes som det er en god del overlapping mellom begrepene digital kompetanse og social media literacy. Begge begrepene omhandler bruken av digital teknologi i samhandling og kunnskapsutvikling. Begrepet digital kompetanse uttrykker dog en mer generell kompetanse rettet mot hensiktsmessig bruk av IKT, mens begrepet social media literacy retter seg inn mot bruken av sosiale medier innen for digitale teknologier. Dette fremkommer ved at en generell IKT kompetanse i større grad er tatt for gitt innenfor social media literacy, mens det innen digital kompetanse er det første punktet i definisjonen. Et annet skille i begrepene knytter seg til hva som defineres som sosiale medier. Sosiale medierer medier som ved hjelp av Internett eller webbasert teknologi, åpner for interaksjon mellom to eller flere mennesker. Social media literacy er således mer relasjonsorientert i sin tilnærming. Definisjonen vektlegger hva slags kunnskap, ferdigheter og holdninger man må ha for å samhandle digitalt. Dette er også en del av digital kompetanse begrepet, men begrepet har større vekt på individuelle forhold du må være bevisst for å kunne bruke digitale teknologier generelt. I all hovedsak er det stor likhet mellom begrepene. Begge vektlegger behovet for en større forståelse av informasjonsflyt og nettverksforståelse ved bruken av internett, et kritisk blikk ift informasjonens opphav (kildekritikk), og en bevisstgjøring at internett er et offentlig rom som gir rom for samhandling, men hvor holdninger er en sentral faktor for å kunne nyttegjøre seg av disse mulighetene på en hensiktsmessig måte. Sistnevnte understrekes i stadig flere avisoppslag, som eksempelvis da varaordfører i Aure kommune i Møre og Romsdal ytret følgende kommentar på sin facebook side om Stella Mwangi etter at det ble bestemt at hun skulle representere Norge i den internasjonale finalen i Melodi Grand Prix (NRK Møre og Romsdal): Varaordfører angrer på det hun gjort. 200 personer fjernet seg på hennes venneliste på facebook og det var først etterpå hun forsto hvor langt sosiale medier rekker. Det ble en dyrekjøpt lærdom for høyrepolitikeren.
 * «Ska kvæss mæ et spyd å handel bongotrommå t dusseldorf! Muli æ ræse te afrika å sjer d derifrå! Her ska det etast gnu!!!! Ska ta me mæ næste års innslag oppatt tænkt æ...»**
 * "Gi mæ sama, isbjørna og moskusa! Æ syns d e d vi skal sæll, å itj at vi har åpne asylmottak!!!!"**

//﻿Delkonklusjon//
=//﻿Egenvurdering av social media literacy//= //Da har jeg gjort et forsøk på å sammenfatte våre egenvurderinger av social media literacy i en felles tekst. Kom gjerne med innspill (pos/neg) i forhold til resultatet. Det finnes flere måter å gjøre det på.// I dette avsnittet presenterer vi vår egenvurdering av social media literacy. Vi drøfter dem i Rheingolds fem hovedpunkter innenfor begrepet; **oppmerksomhet, deltaglese, samarbeid, nettverksforståelse og kildekritikk**. Den generelle trenden er at vi som gruppe er nok så like i vår egenvurdering av social media literacy.

Trenden i vår gruppe er at vår oppmerksomhet i bruken av sosiale medier varierer med hvilken intensjonen vi har når vi setter oss foran pc'en. Vår bruk kan kategoriseres i tre grupper: målrettet informasjonssøken, forlystelse/tidsfordriv, administrasjon. Når vi driver målrette informasjonssøken er vi konkret på jakt etter spesifikk informasjon. I de sammenhengene bruker vi fokusert oppmerksomhet inn mot oppgaven vi jobber med. Det vi opplevere utfordrende i slike sammenhenger er at informasjonsmengden er enorm, og at det er tidkrevende å finne frem til riktig og kvalitetsmessig god informasjon. I tiden det tar å finne informasjon, opplever vi at vår fokuserte oppmerksomhet utfordres av sosiale medier som konkurrerer om vår oppmerksomhet. Vi blir avsporet av oppdukkende e-poster, spennende tema som dukker opp på skjermen, twittermeldinger osv. Dette kan lett føre til at vi gradvis endrer oppmerksomheten mot multi-tasking. Noen ganger kan slike avsporinger føre til at vi "glemmer" oppgaven vi startet å arbeide med, og at vi blir mindre effektive i vårt arbeid. I den senere tiden har vi blitt mer bevisst bruken av tjenester som delicious og evernote, som gjøre det mulig å merke nye interessante oppgaver og ta de opp på et senere tidespunkt. Vår andre form for bruk av sosiale medier kaller vi forlystelse/tidsfordriv. I denne aktiviteten er selve intensjon å lete etter noe som er interessant i øyeblikket. Så ledes tjener multi-tasking og sosiale medier oppgaven. Nye tema og avsporinger kan være kilden til noe interessant og spennende, og vi lar oss drive med i den retningen responsen fra mediene gir oss. Administrasjonsarbeid definerer vi som kjente arbeidsoppgaver som krever moderat grad av oppmerksomhet. det være seg korrespondanse, planlegging og forberedelsesarbeid, bestillinger osv. I dette arbeidet opplever vi at multitasking fungerer godt, fordi konsentrasjonskravet i oppgaven ikke er så stor at det å hoppe mellom oppgaver reduserer kvaliteten på resultatet. I denne sammenhengen opplever vi at det kan være effektivt å multitaske, fordi man kan parallellkjøre oppgaver fremfor å arbeide sekvensielt.
 * Oppmerksomhet (Attention)**

Som gruppe kan våre deltagelse i sosiale medier beskrives som forsiktig og passiv. Før studiet Teknologiendring og samfunnsutvikling hadde ingen av oss eksempelvis skrevet blogg eller deltatt på twitter. To av oss er facebookmedlemmer, men beskriver oss selv som observatører fremfor brukere av tjenesten. Vi har blitt medlemmer fordi våre venner er der. Vi poster i liten grad innlegg eller legger innsats i utformingen av en brukerprofil. Vår generelle deltagelse har vært knyttet til bruken av e-post. E-post har vært benyttet til å opprettholde kontakt med kjente relasjoner, men også for å komme i kontakt med nye mennekser. Vi opplever at denne typen sosile medier reduserer terskelen for å ta kontakt med ukjent, eksempelvis eksperthjelp i andre land på temaer som opptar oss. Vår deltagelse knytter seg både til vår kunnskap og holdninger. Vi er nok alle sammen forsiktige av natur i å dele privat av oss selv i et offentlig rom som internett er. Ny kunnskap i forhold til hvilken nytte og fordeler dektagelse i sosiale medier kan gi, beveger oss i retningen av en mer positiv holdning. Vi har erfart at gjennom sosiale medier kan man lettere få tilgang til informasjon som er relevant for vårt interessefelt. Og denne typen informasjon når oss langt hurtigere gjennom sosiale medier enn andre kanaler. I tillegg har vi fått mer erfaringer med hvordan informasjon kan spres på en effektiv måte, eksempelvis deling av bilder med gjestene i Kristian sitt bryllup.
 * Deltagelse (Participation)**

Vi har variert bakgrunn med samarbeid ved bruken av sosiale medier. Vi har alle erfaringer med koordinering via e-post, men mindre erfaring med bruken av andre teknologier som skype, twitter, wikis, blogg osv. En har gjennomført planleggingen av sitt bryllup ved bruk av google docs. Fordelen med slike tjenester er at man blir uavhengig av en bestemt PC, minnepinner eller andre hardware. Man kan når som helst, fra hvor som helst og parallelt logge seg på å arbeide. Tjenestene man benytter kan synkroniseres med mobiltelefoner, slik at vi til enhver tid får påminnelse om hvor man er i planprosessen. For andre av oss, er denne prosjektoppgaven første gangen vi samarbeider ved bruken av wiki. Samarbeid ved bruken av sosiale medier skaper, som nevnt ovenfor, frihet ift når og hvor man jobber. Likevel ligger det utfordringer til det å få samarbeidet til å fungere godt. Til dette er vår erfaring at det kreves litt koordinering i begynnelsen av prosjektet ift arbeidsprosessen. Mot slutten av arbeidet med denne oppgaven hadde vi behov for detaljkoordinering. I den forbindelse opprettet vi profiler på Skype, som muliggjorde ansikt-tilansikt koordingering på avtalte tidspunkt.
 * Samarbeid (Collaboration)**

Vi har i variert grad en bevisst forhold til nettverksforsåelse. Alle sammen opplever at nettverk forenkler prosessen med å komme i direkte kontakt med personer av interesse. Vi har erfaringer med at fagpersoner i andre land, gjennom nettverk, kan kontakts direkte. Alternativet til dette er den tradisjonelle hierakriske prosessen som en tidkrevende og byråkratisk. Således opplever vi at nettverk kan effektiviserer våre egne arbeidsprosesser. Ulempene vi erfarer er at i nettverk er filtreringsprosessen dårlig. Med letthet kan man bli overlesset med mail og forespørsler via andre sosiale medier. Ingen av oss har opplevd et uoverkommelig problem med dette, men det understreker behovet for å forstå fordeler og ulemper med nettverksprosesser. Siden vi alle har vært veldig forsiktig i vår bruk av sosiale medier, har vi i liten grad trengt å være kritiske til hvem vi inviterer inn i våre nettverk. Likevel har vi gradvis blitt bevisst at dette kan være nødvendig. Vi har erfaring med at bloggkommentarer ikke alltid er rettet inn mot tema du tar opp, men er skrevet med andre intensjoner. Facebookvenner har forskjellige forventninger til din deltagelse og hva Facebook skal brukes til. Hvis man ikke lever opp til andres forventninger i ditt nettverk, kan kosekvensen være ubehageligheter, isolering og mobbing. Vi har dog ingen erfariger med dette personlig, men ser at dette er et stort problem i yngre aldersgrupper, og derfor understreker betydningen av nettverksbevisshet.
 * Nettverksforståelse (Network awareness)**

Vår prosjektgruppe har som felles en "vær varsom" holdning til det vi finner på nettet. Vi bruker nettet i økende grad til å tilfredsstille vårt behov for informasjon. Wikipedia er en av kildene som brukes mye. Vi opplever at vi utviser kidekritikk i stor grad, fordi vi er veldig bevisst hva vi leter etter når vi driver informasjonsinnhenting fra nettet og har tildels god kunnskap på temaene vi interesserer oss for. Tildels er vi kanskje i overkant kritiske til informasjon på nettet. Blant annet i arbeid innenfor akademia har vi erfaringer med kulturer som er sterkt kritiske til det som finnes på nettet. Likevel er personlige erafringer at utrolig mye litteratur, gjennom artikler, websider, diskusjonsforum og blogger, er av god kvalitet og gratis tilgjengelig på nettet. Utfordringen ligger i tiden det tar å søke seg frem til gode kilder. I det siste har vi blitt mer bevisste på søketeknikker og muligheten for å bruke andre personer med samme interesse sine bokmerker gjennom blant annet Delicious. Vi opplever at etter hver som vi blir tryggere på å bruke sosiale medier, så øker vår bruk av disse tjenestene til nyttige formål. Dette betyr at vi også må opprettholde en klar kritisk holdning til det vi leser, men også hva vi deler av informasjon på nettet.
 * Kilderkritikk (Critical consumption)**

**Oppmerksomhet** (attention): Pål: //Min oppmerksomhet ved bruken av internett og sosiale medier har i stor grad vært preget av multitasking. Jeg bruker veldig liten tid til konsentrert arbeid om et tema på nettet. Som regel når jeg har arbeidet med prosjekter som krever konsentrert fokus har oppmerksomheten min ofte blitt brudt pga oppdukkende mail, eller at jeg bare skal sjekk noe annet på nettet. Jeg har tildels vært bevisst dette, men knyttet problemt til internett og pc-bruk enn min egen disiplin og tilrettelegging når jeg skal jobbe fokusert. I de tilfellene hvor jeg har benyttet sosiale medier til fokuserte oppgaver, opplever jeg ofte at fokuset mitt blir dratt vekk fra oppgaven pga mange andre interessante ting som jeg finner eller dukker opp i min søken. Nå i det siste har jeg blitt mye flinkere til å bruke Delicious eller Evernote til å lagre de oppdukkende ideene til senere slik at jeg kan jobbe konsentrert om den oppgaven jeg holder på med.//

**Deltagelse (**Participation) Pål: //Jeg har i liten grad deltatt i sosiale medier / nettverk. Min internettbruk har i stor grad handlet om å sende e-post og lese nyheter på nett. Når disse oppgavene har vært gjort, har jeg hatt problemer med å se hva annet jeg kan bruke nettet til. Jeg ble med på Facebook for å holde kontakt med venner som bor andre steder i landet. Min bruk kan dog beskrives som passiv. Jeg har vært lite interessert eller sett nytten av å dele av mine hverdaglige erfaringer med alle andre. Blogger har jeg relatert til tenåringsjenter, og noe meningsløst for menn i min alder. Mye av tiden som andre har benyttet på sosiale medier, har jeg ansett som meningsløst og bortkasting av tid. I det siste har jeg blitt bevisst en annen type bruk av sosiale medier som kan hjelpe meg i jobben. Gjennom twitter har jeg erfart at jeg lett kan få tilgang til forskning og personer som interesserer meg. Blogging har blitt en mulighet til å distribuere informasjon om tema som opptar meg, og å få tilbakemelding fra andre.//

**Samarbeid (**Collaboration). Pål: //Jeg har ikke hatt særlig erfaring med å benytte sosiale medier til samarbeid. I de fleste sammenhenger har e-post vært mediet som er benyttet til primærkommunikasjon. Dette har fungert godt, men har en svakhet ift når og om den andre personen mottar budskapet. I denne oppgaven samarbeider vi over wiki. Jeg synes det har fungert godt, men forutsetter at man avtaler noen samarbeidsregler i forkant. Som gruppe har vi tenkt å gjøre et forsøk med å bruke Skype til chatte / ringes /avholde nettverksmøter. Dette kan bli spennende. Jeg tror en slik kombinasjon av fellesdokument og nettverksmøter kan være en modell som fungere for en slik type oppgave. Fra tidligere studier har jeg hatt erfaringer med å dele oppgaver med å skrive eksempelvis sammendrag. Dette har foregått ved at vi hver for oss har skrevet et avsnitt og sydd det sammen til en handout til slutt. Jeg tror en wiki / blogg kunne fungert mye bedre etter som man hele tiden kan lese hva de andre har gjort, og stille oppklarende spørsmål.//

**Nettverksforståelse** (Network awareness) Pål:

**Kildekritikk** (Critical consuption) Pål: //på min arbeidsplass har bruken av artikler funnet på nettet vært forbundet med en "vær varsom" plakat. Denne holdning har tildels vært sterkt overdrevet og har ført til at jeg i liten grad har lett etter faglitteratur på nettet. Jeg har gjort som de andre: bestilt mange bøker. I det siste har jeg benyttet en del tid til å lete etter informasjon om tema jeg underviser i på nettet, og jeg har funnet utrolig mye informasjon av høy kvaltitet. Så mye, at jeg til høsten vurderer å benytte mye mer åpne kilder som den del av undervisningslitteraturen. Dette gir flere muligheter for studenten å tilegne seg kunnskap før klasseromsundervisningen enn å lese en bok. Jeg tror dette kan være mer motiverende og føre til at mer tid i undervisningen kan benyttes til refleksjone enn forelesning. Jeg tror fortsatt en kritisk sans til det som lese på interenett er særs viktig, men ikke utover at man sjekker kilden til det man leser.//

Min datter har trombocytopeni. Trombocytter er det samme som blodplater. I blodet vårt har vi røde og hvite blodceller samt blodplater. Blodplater er nødvendig for blodkoagulasjonen. Trombocytopeni betyr lavt antall blodplater. Det er en sjelden sykdom og ekspertisen her i landet er minimal. Når man i tillegg bor i en ikke altfor stor by på Vestlandet har internett vært et kjærkomment verktøy til å finne informasjon om dette.

Min kompetanse med internett har derfor stor sammenheng med årevis søken etter svar på medisinske spørsmål i forhold til hennes diagnose. Er blitt svært selektiv i forhold til hva min oppmerksomhet rettes mot og kritisk i forhold til hvilken informasjon jeg setter min tillit til. Ut fra søk på nettet har jeg funnet eksperter i USA som jeg har fått nyttige svar med via e-post. Vi har sendt blodprøver via firma i USA til laboratorier i Europa for analyser.

Sosiale medier som Facebook, Twitter etc har jeg ikke benyttet meg av hittil så min deltagelse der var nok lik null før jeg meldte meg på Mastersudiet og som en følge av dette er også mine erfaringer med samarbeid gjennom bruk av slike medier også liten. Dette har nok både sammenheng med mitt yrke og at jeg i tillegg er jeg nok en litt privat person og forsiktig med hva jeg ønsker å dele med offentligheten. Jeg vil si at jeg er en forsiktig bruker av internett.

Gjennom kurset SOS6501 har jeg blitt kastet uti den digitale verden av sosiale medier. Av jobbmessige hensyn har jeg valgt bort Facebook men har ellers ordnet konto på både Twitter, linkedin, Skype etc og laget egen blogg. Jeg begynner nå å få en anelse om hva dette dreier seg om. For meg virker det som om temaet sosiale medier blir tatt opp gjennom alle kanaler for tiden, både TV, radio, aviser og selvfølgelig internett. Eller er det bare min oppmerksomhet som er mer rettet mot dette temaet.. Jeg ser store fordeler ved samarbeid med andre via sosiale medier og håper at jeg gjennom fagene på Masterstudiet vil få god erfaring i å bruke dem. I tillegg ønsker jeg å benytte meg mer av twitter og andre medier for å skaffe meg mer kunnskap om det som interesserer meg.

Jeg vil nok alltid være en forsiktig bruker av internett. Ser for meg at jeg tar dette en ting av gangen slik at jeg er trygg på min egen deltakelse og opparbeider meg mer nettverkforståelse etter hvert som jeg blir mer deltakende.

Merete Jeg har egentlig havnet på å skrive det sånn. Det ble som en lang tekst med både erfaringer og fremdriftsplan i ett... Kanskje vi kan lage tre slike...

Kristian:

Analyse av egen kompetanse - social media literacy.

I denne vurderingen av egen kompetanse innen sosiale medier ønsker jeg å bruke planleggingen av mitt eget bryllup den 26.februar 2011 som en rød tråd.

Jeg bruker sosiale medier til daglig til multitasking. Tjenestene veksler mellom å brukes som verktøy, oppslagsverk eller til ren forlystelse og tidsfordriv. Det er sjelden jeg benytter meg av sosiale medier til fordypning og konsentrasjon. I forbindelse med planleggingen av vårt bryllup brukte vi flere sosiale medier blant andre, google docs, google calendar, facebook og spotify. I planleggingen ble tjenestene brukt samtidig og når vi “husket noe vi ikke måtte glemme” oppdaterte vi tjenestene fortløpende. En ulempe med bruken av sosiale medier er at dersom noe spennende i mediene fanger vår oppmerksomhet kan vi bli distrahert å forfølge dette og “glemme” det vi egentlig skulle gjøre.

Når det gjelder min deltakelse i sosiale medier vil jeg grovt skille mellom medier som jeg bruker til kommunikasjon og medier som jeg bruker som verktøy. Min deltakelse av kommunikasjonsmedier som for eksempel facebook, twitter og blogger er nok passiv. Jeg er mer observatør enn deltaker, og må innrømme og ha blitt medlem av medier som følge av mildt gruppepress av mine venner. Min bruk av sosiale medier som verktøy er mer aktiv. Jeg bruker mediene aktivt til å skaffe meg informasjon. Noen av tjenestene er nevnt, men i bryllupsplanleggingen brukte jeg også facebook som et verktøy for å finne ut av “sivilstatusen” til mine slektninger. Av fjernere slektsforhold er [|__slektstre__]  godt et oppslagsverk. På denne måten kunne jeg ta hensyn til dette da invitasjonene skulle sendes ut.

I løpet av planleggingen fikk jeg og min kone stor nytte av google docs. Denne tjenesten gjorde oss helt uavhengig av en bestemt PC, minnepinner eller andre “duppeditter”. Vi kunne når som helst, fra hvor som helst og samtidig logge oss på og gjøre en stykke arbeid. Vi lagde oss [|__budsjett, gjesteliste, handleliste, to-do liste, gaveliste__]  etc. Vi opprettet bryllupskalender i google calendar med synkronisering til mobilene våre, slik at vi til enhver tid får påminnelse om hvor vi skal være og hvorfor. Vi opprettet picasa fotoalbum på nett for deling av bryllupsfoto med våre gjester. Overraskelsen ble stor og latteren høy da Google lanserte et nytt “ [|__wedding-konsept__] ” den 14. februar. Hvorfor kom ikke dette før? Vi opprettet en delt spotify-spilleliste med en av våre mer musikkelskende venner slik at han kunne hjelpe oss med musikken i bandpausene og etter livemusikken var ferdig på bryllupsfesten.

Jeg prøver å opptre bevisst i min bruk av sosiale medier. Dette kom også fram under bryllupet da vi fikk toastmasteren til å nevne at brudeparets venner allerede satt i salen og så det var derfor ikke nødvendig å legge ut bilder på facebook. Dessuten ville alle gjestene få tilgang til picasa- fotoalbumet etter bryllupet. Vi kommer likevel til å minne gjestene om at bildene er kopibeskyttet av fotografen og kan ikke brukes etter eget ønske.

Mitt konsum av informasjon fra sosiale medier er økende. Etterhvert som tjenester, som for eksempel wikipedia, blir bedre bruker jeg de mer (og de blir jo bedre jo mer de brukes). Det at jeg finner mer nyttig og relevant informasjon på sosiale medier og bruker dette i større grad, betyr også at jeg må være mer kritisk til kildene. Jeg må også være kritisk til informasjon jeg ønsker å dele med andre. Et eksempel fra vårt bryllup er toastmasterens henstilling om forsiktig bruk av facebook. Et annet eksempel er nettalbumet, hvor jeg bestemmer hvilke bilder som skal deles og kan styre andres tilgang.

=//﻿Fremdriftsplan for videreutvikling av egen digital kompetanse//= foreslår at vi gjør det samme her. vi kan skrive litt om egne tanker for øking av egen kompetanse i forhold til egenvurderingen og sammenfatte etterpå.vi bør sette frist her også siden oppgaven skal leveres den 160311. M Vi kan evt. lage en felles fremdriftsplan utifra sammenfattingen som blir gjort i egenvurderingen over ...M

Kristian:

Det er spesielt tre ting jeg må bli flinkere til og være bevisst på når jeg bruker sosiale media. Det første er ikke å la meg distrahere av sosiale medier når det jeg har bestemt meg for løse en oppgave. Det er for gjort å forfølge en lenke eller en tanke som gjør at jeg glemmer hva jeg egentlig skulle gjøre. En god plan for å få en mer oppgaverettet oppmerksomhet er å øve. Dette kan gjøres ved at jeg bestemmer meg for hvilken oppgave jeg skal løse og hvor lag tid jeg skal bruke før jeg logger meg på. Min andre oppgave er å bli mer kritisk til kildene. Dette kan gjøres ved å søke opp førstehånds informasjon. I tillegg gjelder fortsatt å være kritisk til informasjon jeg ønsker å dele med andre. Vi får stadig påminnelser om personer som ikke ser på sosiale medier som “offentlige rom”, men som private sfærer, jfr. [|__varaordføreren i Aure__]  som slengte med leppa på facebook etter årets MGP. Mitt tredje og viktigste forbedringspotensial er i deltakelse av sosiale medier. Og i denne sammenhengen mener jeg mediene som brukes til kommunikasjon som for eksempel facebook, Twitter, blogg og Linkedin. Her har jeg vært passiv tilhenger. Selv mener jeg nettverksbygging i møte- og jobbsammenheng er en viktig og billig investering på sikt. Nå må jeg også gjøre mine meninger til handling gjennom sosiale medier. En plan for å bli mer deltakende er å begynne med de mindre oppgavene. Dette kan være å gi mer informasjon om meg selv på facebook (slippe litt opp på mine “private settings”), kommentere andres blogger, twittre osv. Kanskje vil økt twittring føre til mer egen blogging på sikt.

=//﻿Oppsummering//=

=
I denne oppgaven vi beskrevet Rheingolds fem hovedkomponenter for å mestre sosiale media. Denne kompetansen kaller Rheingold //social media literacy.// De fem komponentene er **oppmerksomhet, deltaglese, samarbeid, nettverksforståelse og kildekritikk.** Disse skal ikke sees på som fem isolerte komponenter, men skal fungere sammen og hvor oppmerksomhet er den komponenten som binder de andre sammen.===== Digital literacy er i stor grad definert som den kunnskap, ferdigheter og holdninger man trenger for å benytte digitale medier for å tilegne seg kunnskap.Vi viser til Professor Bawden konkluderer med at hovedtrekkene i en definisjon oppsummeres som følgende kompetanser: **grunnleggende IKT kompetanse, i****nformasjonskompetanse, h****ovedkompetanser og holdninger.** Vi mener at social media literacy forholder seg til digital literacy på den måten at begrepene overlapper hverandre. Begge begrepene omhandler bruken av digital teknologi i samhandling og kunnskapsutvikling. Begrepene forholder seg ogå på den måten at digital literacy sier noe om hvilke kompetanser som er viktige for å mestre digitale medier, mens dette kan sees å være en forkunnskap til social media literacy. I oppgaven har vi delt våre egnvurderinger av "social media literacy" og beskrevet hvordan vi kan videreutvikle vår kompetanse på området. Vi er tre personer med ulik bakgrunn, ulike jobber og i ulik livssituasjon. Selv om vi har våre ulikheter, så har vi også likheter ved at vi alle bruker digitale medier i innhenting av informasjon og som et verktøy arbeid og på fritiden. I forhold til Professor Bawdens oppsummerende definisjon av "digital literacy", vil vi nok si at vi er innenfor akseptabelt kompetente. Egenvurdering av egen kompetanse sett i lys av Rheingolds "social media literacy", kan oppsummeres som liten. Vi er alle tre ferske i bruken av sosiale medier. Alle tre begrunner lav deltakelse på sosiale medier med blant annet at vi ikke har "sett nytten" av å være deltakende. En positiv likhet ved alle tre er at vi ser ut til å ha en bevissthet om sosiale medier. Vi er beviste på hva vi ønsker å dele med andre og bevisst i med hensyn på den informasjonen vi finner på sosiale medier.